Gruppe+4

**PARABENER I KOSMETIKK**
**Hva er parabener?** Parabener er en gruppe stoffer, som brukes som konserveringsmidler i mange typer kosmetikk, for eksempel deodorater, hudkremer og sminke. Parabener kan også brukes som konserveringsmiddel i mat, men det brukes veldig små mengder, da dette kan sette smak til maten. Noen av de vanligste parabenene er metylparaben, etylparaben, propylparaben og butylparaben. Grunnen til at parabener brukes som konserveringsmidler er at parabenene er lite allergifremkallende i forhold til mange andre konserveringsmidler. Konserveringsmidler i kosmetikk er nødvendig for å hindre ødeleggelser av mikroorganismer som bakterier, mugg og gjær. Hvis vi ser på de kjemiske egenskapene til parabenene, er de satt sammen av alkylestere av p-hydroksibensosyre. En ester en kjemisk forbindelse satt sammen av en alkohol og en organisk syre. I parabener er syren alltid p-hydroksibensosyre, mens alkoholen varierer ettersom hvilke paraben det er. Parabenene tas opp i huden, og brytes ned i underhuden. Opptil 80 % av alle kosmetiske produkter inneholder parabener.

**Hvorfor er bruken av parabener omdiskutert?** Den største bekymringen når det gjelder bruken av parabener, er deres evne til å forstyrre hormonsystemet. De har i ulik grad en hormonlignende effekt, men forskningsrapporter viser at den hormonhermende effekten er mye mindre enn naturlige østrogener. Butylparaben er det parabenet som har påvist størst likhet med østrogen. Parabenene kan binde seg til kroppens øtrogenreseptorer, og på den måten får de lignende egenskaper som kroppens naturlige østrogen. Østrogen er det kvinnnelige kjønnshormonet. Gjennom dyreforsøk er det påvist en hormonforsyrrende effekt, men denne effekten er først påvist ved en relativt høy dose parabener. I følge forbrukerrådet gir høyt forbruk av parabener en økt sjanse for brystkreft, testikkelkreft, dårlig sædlkvalitet og deformerte kjønnorganer.

I mars 2011 kom SCCS, EUs vitenskapskapskomite på kosmetikk med en oppdatert vurdering av bruken av parabener. Denne rapporten konkluderer med at det er trygt, så lenge konsentrasjonen av parabener tilsammen i produktet ikke overskrider 0,8 %. SCCS' anbefalte grenseverdi for metylparaben og etylparaben er 0,4 %, mens det for propylparaben og butylparaben ligger på 0,19 %. I Norge ligger imidlertid alle grenseverdiene på 0,4%. I Danmark har de gått så langt at de har forbudt bruk av propyl- og butylparabener i kosmetiske produkter for barn under 3 år. Dette har de gjort fordi små barn er mer følsomme for hormonforstyrrende stoffer. Barn er jo ikke ferdig utviklet, og hormonforstyrrende stoffer kan da blant annet gi tidligere pubertet hos jenter.
 * Grenseverdier **

I og med at parabener brukes som konserveringsmiddel i veldig mange produkter, kan det være et problem hvis man bruker flere produkter som inneholder parabener. På denne måten vil vi få i oss mer enn det som er anbefalt. La oss si du bruker deodorant, parfyme, body-lotion og sjampo som alle inneholder parabener. Selv om andelen parabener i hvert produkt ikke overskrider grenseverdiene, vil vi få i oss mer når vi legger sammen effekten av alle produktene. Helsenorge.no, sier at dette er tatt høyde for når grenseverdiene er bestemt. I tillegg er det bekymringer knyttet til den såkalte cocktail-effekten, hva som skjer når vi blander flere forskjellige stoffer. Kan virkningen av parabenene endres da? I følge Mattilsynet skal det ikke være noen grunn til bekymring når det gjelder denne effekten generelt sett, men de har ingen spesielle uttalelser om akkurat parabener. De framhever at så lenge hvert stoff er under sin egen grenseverdi, skal det ikke være noen grunn til bekymring.
 * Hva skjer om vi bruker flere produkter? **

All kosmetikk inneholder en form for konserveringsmidler, og i det siste har det vært mye fokus på parabenene. Vi vet ikke alt om effekten av mange av de andre konserveringsmidlene som brukes. I de produktene som ikke inneholder parabener, brukes andre konserveringsmidler, og spørsmålet er om de er bedre enn parabenene. Det er jo faktisk mange rapporter som framhever de gode sidene ved parabenene, og det er nok en grunn til at så mange velger å bruke parabener framfor andre konserveringsmidler. Det er ikke noe klart skille på hvordan type produkter som inneholder parabener, first-price dusjsåpe er godkjent av forbrukerrådet, mens en dior-såpe inneholder mange parabener. Det at noe er godkjent av forbrukerrådet vil si at det er testet og ikke inneholder parabener. Derfor ser vi at grunnen til å velge parabener ikke kan være fordi det er billigere enn andre konserveringsmilder.
 * Andre konserveringsmidler **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Parabener fortsatt et veldig omdiskutert tema, og vi vet enda ikke nok om konsekvensene av bruken. Mange mener at det er helt trygt å bruke, særlig metylparben og etylparaben, mens andre mener det bør forbys i Norge. Det er viktig å huske at alle kosmetiske produkter inneholder konserveringsmidler, og at det faktisk må være en grunn til at så mange velger å bruke parabener.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Kilder:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14.66px;">[|www.vkm.no] || Kilden forteller om SCCS sin vurdering av parabener. Den forteller kort hva parabener er, og tar opp problemer knyttet til bruken av disse. || Det er vitenskapskomiteen for mattrygghet som har skrevet. Vi vurderer kilden som troverdig, siden det for det meste handler om SCCS’ rapport. SCCS er en kilde vi stoler på, og informasjonen er saklig. Teksten er objektiv, og godt egnet for vår bruk. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forbrukerrådet <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[|www.fhi.no] || En faglig tekst om parabener og bruken av dem. Siden tar opp noen problemer knyttet til bruk av parabener, og hva alternativene til parabener er. || Kilden er troverdig, folkehelseinstituttet er en sikker kilde å bruke. Teksten er saklig og objektiv, samtidig som den er nøyaktig og dekker mye informasjon. Kilden er oppdatert i 2011, og derfor er informasjonen forholdsvis ny. Kilden er egnet for oppgaven. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[|www.gronnhverdag.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilden forteller om negative konsekvenser ved bruk av parabener. I tillegg sier den noe om coctaileffekten. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilden er ganske troverdig, men kanskje litt lite objektiv. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Grøn hverdag er veldig mot parabener og artikkelen preges av det. || [|www.fhi.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Denne kilden forteller om konsekvensene ved bruk av parabener i kosmetikk. Den forteller også kort kjemisk fakta om parabener. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilden er troverdig fordi den er fra folkehelseinstituttet. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Den er kort og saklig, men er oppdatert sist i 2007. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Derfor kan noe av informasjonen være utdatert. Kilden er objektiv og egnet for oppgaven. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Astma- og allergiforbundet i Danmark <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[|http://dinhverdag.astma-allergi.dk] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En saklig artikkel om parabener, og dekker både bruk, problemer knyttet til det, og sier litt om grenseverdier || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Siden er troverdig, siden det er astma og allergiforbundet i Danmark som har gitt den ut. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Den er objektiv og har som hensikt å informere folket, og den er egnet for oss. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Miljøverndepartementet <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[|www.regjeringen.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En fagtekst om hva parabener er og hva det brukes til. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Vi vurderer kilden som troverdig, siden det er fra miljøverndepartementet. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Artikkelen er fra 2010, og stoffet er ganske nylig oppdatert. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I tillegg er språket veldig saklig, og det er få skrivefeil. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Siden er objektiv, siden hensikten med siden er å informere folket, ikke å påvirke oss. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det som står her er mye av det samme vi har funnet i andre sider, og derfor kan vi være sikre på at informasjonen stemmer. Den er egnet for oppgaven. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[|www.facebook.com/forbrukerradet] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Her kan man sjekke om kosmetikken vi bruker inneholder parabener, og i tilfellet hvilke parabener produktet inneholder. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forbrukerrådet har laget en egen side på facebook i tillegg til en //app// slik at forbrukerene kan sjekke inneholde av parabener i produktene de kjøper. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det er en troverdig kilde fordi det er fra forbrukerrådet som ønsker å informere. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Informasjonen vi får er faktainformasjon. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det er også stor nøyaktighet i fremstillingen av måten vi kan søke opp informasjonen på. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Mattilsynet || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Artikkelen informerer om hvorfor Norge tillater bruk av parabener i kosmetikk, og om de ulike risikovurderingene som er tatt. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Denne kilden er troverdig fordi den kommer fra mattilsynet, og viser også til kilder som SCCS. Den er objektiv. Kilden er sist oppdatert i 2011, og vi har sett mye av informasjonen i flere kilder. Kilden er godt egnet for vår bruk fordi den ikke er for vanskelig, men gir gode svar på det vi trenger å vite. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">[|www.mattilsynet.no] <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Mattilsynet || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Artikkelen handler om hva parabener er, og hva de anbefalte verdigrensene bør være. || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Kilden er troverdig fordi den kommer fra mattilsynet. Den viser også til andre gode kilder. Kilden er objektiv. Kilden ble sist oppdatert i april 2011, og er derfor ganske ny. Det er bare fakta, og det som står der kan vi bekrefte ved å se på andre kilder. Kilden er godt egnet til vår bruk fordi den er konkret, ikke for vanskelig og gir svar på det vi trenger å vite. ||
 * < **<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Overskrift eller tittel / Nettadresse / utgiver eller forfatter ** || **<span style="background-color: transparent; color: #333333; font-family: Arial; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Sammendrag av hovedsynspunktene ** || **<span style="background-color: transparent; color: #333333; font-family: Arial; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Hvorfor valgte dere å bruke denne kilden? ** **Hvordan vurderer du den?** ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nettredaktør: Astrid Bjerkås
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ingen forfatter oppgitt
 * < <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Håkon Lindahl
 * < <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Jan Erik Paulsen og Jan Alexander
 * < <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ingen forfatter er oppgitt
 * < <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ingen forfatter oppgitt
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forbrukerrådet
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Hvorfor Norge tillater parabener i kosmetikk [|http://www.mattilsynet.no/]
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">Parabener i kosmetikk og kroppspleieprodukter