Gruppe+2

**Anoreksi i idretten**
Anoreksi er en psykisk lidelse som i hovedsak rammer unge jenter i alderen tretten til atten år. Men nå blir også flere og flere gutter rammet av sykdommen. En med anoreksi kan få så stor angst for mat og bli så redd for å spise at hun eller han til slutt bare ser en klapperslange på tallerkenen sin. Dette er et bilde behandlere bruker for å forklare pårørende hvor vanskelig det er for den syke å spise. Det er selvsagt ikke en klapperslange som ligger der, men når man har alvorlig anoreksi, føles mat som gift, ikke som næring man må ha for å leve. Den syke tror det er maten som er farlig. Det er ikke alle som opplever dette, men hvis man er alvorlig syk, kan man få en slik forestilling av angst for mat. En anorektiker ser mye større porsjoner enn hva sunne og friske mennesker ser. De får vrangforestillinger, vrangforestillinger om sitt eget speilbilde, vrangforestillinger om maten de spiser. Andre former for spiseforstyrrelser er bulimi og overspising. Ingen av disse er sykdommer som kommer og går, som man kan ta medisiner for å bli frisk av. En med spiseforstyrrelser trenger behandling over lengre tid, kanskje både på sykehus og i psykiatrien.
 * Hva er anoreksi og hvem får anoreksi?**

En kvinne med anoreksi mister eller får forskjøvet menstruasjon på grunn av sterkt vekttap. Dette er ofte det første tegnet på at noe er galt. Kroppen reagerer mot for lite næring. En anorektiker tenker omtrent konstant på mat og kalorier og nesten alt annet blir uviktig. Han eller hun isolerer seg gjerne, mister lysten og gleden ved å være sammen med andre mennesker, blant annet fordi de må skjule at de har et alvorlig problem. De føler seg likevel ofte sterkere enn andre siden de klarer å kontrollere hva de får i seg i motsetning til friske og sunne som gir etter for sine matbehov. Det kan etter hvert være vanskelig for en med anoreksi å opprettholde kontrollen, så hvis en med anoreksi klarer å bli kvitt anorektiske tanker, kan han eller hun få bulimi eller overspising i stedet. Spiseforstyrrelsen kan ta en annen form når anorektikeren har mistet kontrollen og begynt å spise igjen. Da kan noen begynne å spise mer enn de egentlig trenger og dermed få dårlig samvittighet etterpå og kaste opp maten igjen. Da har anoreksi gått over til å bli bulimi. Hvis han eller hun ikke kaster opp, bare spiser for mye, er det overspising som blir diagnosen.

Det viser seg at det er spesielle personlighetstrekk som går igjen hos anoreksipasienter: de er gjerne viljesterke, sta, perfeksjonistiske, skoleflinke og pliktoppfyllende. Man må være disponert til å få sykdommen. Å være disponert vil si at det enten kan være medfødte eller arvelige faktorer som spiller inn, eller at du har en større sjanse for å utvikle anoreksi enn det andre har på grunn av bestemte personlighetstrekk. Selv om man er disponert for anoreksi, er det ikke alle som utvikler sykdommen av den grunn. Men personlighetstrekkene i seg selv utløser ikke sykdommen. Det er gjerne endringer i livssituasjon som er utløsende faktorer. Det kan for eksempel være tap av et nært familiemedlem eller en venn, skilsmisse eller annen sterk følelse av tap. Også flytting, mobbing, pubertet og slanking kan være utløsende årsaker. I dag er det særlig mobbing som er en viktig utløsende faktor for å få anoreksi i svært ung alder.

Media har de siste årene fokusert en del på idrett og spiseforstyrrelser. Det er rapportert om at det er et problem for enkelte idrettsgrener at utøvere utvikler anoreksi. Dette er svært alvorlig, både for idretten, for idrettslederne og for idrettsutøverne. Vi må likevel huske at det er ikke bare idrettsutøvere som utvikler denne livstruende sykdommen. Bildet er nok langt mer nyansert enn det media fokuserer på. Årsakene til at enkelte utvikler anoreksi, er som nevnt ovenfor, svært sammensatt. Men man kan si at idretten tiltrekker seg spesielle mennesketyper som liker å konkurrere, vinne og bli best i en idrettsgren. De har en viljestyrke og stahet som gjør dem disponible til blant å få anoreksi. Personer med risiko for å utvikle spiseforstyrrelser søker seg aktivt til idrettskulturen. De finner den attraktiv. Det fins myter i idrettsmiljøer om at vektnedgang betyr økt prestasjon. Dette er stort sett ikke riktig. I noen sammenhenger kan det være noe økt prestasjon ved moderat vekttap, men ved stort vekttap er det fare for dårligere prestasjoner. Hoppsport er en av de få grenene hvor det vil si at jo lavere vekt man har, desto lenger kan man komme ned i bakken. Så hoppsport er blitt et risikomiljø for spiseforstyrrelser hos både menn og kvinner. Med tanke på at det er et høyere nivå hos menn og samtidig flere deltagere, er det derfor mer vanlig med spiseforstyrrelser hos menn enn hos kvinner i hoppbakken. Anoreksi i hoppsporten er mer utbredt blant eldre utøvere fordi de konkurrerer på et høyere nivå enn de yngre. Tall fra 2002 viser at ca 22 % av skihoppere over vedensbasis hadde spiseforstyrrelser, men vi vet ganske sikkert at disse tallene har steget de siste årene.
 * I idretten**

Jorunn Sundgot-Borgen ved Norges Idrettshøyskole har kommet fram til at 46 % av kvinner som driver med estetiske idretter som dans, turn, rytmisk sportsgymnastikk, stup og aerobics har spiseforstyrrelser. Men det er også noen fotballspillere og håndballspillere som får spiseforstyrrelser. Ikke alle får anoreksi selv om de driver med estetiske idretter, men det handler om å være disponert. Den utløsende faktoren for de fleste idrettsutøvere er slanking. De får i seg for lite næring i forhold til mengde trening, slik at de går ned i vekt. Hjernen påvirkes av sult, vrangforestillinger og tvangstanker, og sykdommen er en realitet. Grunnen til at noen idretter er mer preget av anoreksi enn andre, kan være fordi utøverne tror de presterer bedre med en lavere vekt. Dette kan være spesielt for skihopping og maratonløpere. I estetiske idretter er det en veldig stor fokus på kropp og utseende, og utøveren blir da lett besatt av hvordan han eller hun ser ut. Derfor får nesten halvparten av de som driver med estetiske idretter anoreksi. Det er ikke så vanlig at menn innenfor estetiske idretter får anoreksi, fordi de trenger en viss muskelmasse for å få best uttelling.

Hvis man har anoreksi, trenger man hjelp og behandling av profesjonelle helsearbeidere, særlig psykologer og psykiatere med ekspertise på spiseforstyrrelser. Får man diagnosen alvorlig anoreksi, kan man bli lagt inn på sykehus. Etter langvarig og stort vekttap kan kroppen bli svært svak. I verste fall kan hjertet stoppe å slå. I idretten bør de fleste lag ha et støtteapparat som står for dette, både leger og psykiatere. Jorunn Sundgot-Borgen mener det er svært viktig at det må utvikles et støtteapparatet som gjør hva de kan for å hjelpe utøverne best mulig ut av sykdommer som anoreksi og andre spiseforstyrrelser. Hun mener at noe av hjelpen kan være at reglene i idretten endres, som for eksempel at kvinner som driver med rytmisk sportsgymnastikk må ha en viss fettprosent for å kunne delta, eller at skihoppere må veie så og så mye i forhold til høyden. Av disse grunnene kan det hende at utøverne skjønner at disse reglene må følges for å få lov til å delta. Det er også viktig at en idrettsutøver innser at en må være frisk for å kunne oppnå de riktige målene best mulig, og da vil hjelpen fra andre være den viktigste.
 * Hvordan kan man bli frisk igjen?**

Anoreksi er en livstruende sykdom, som må tas på alvor i dagens samfunn. Behandlingen kan være svært smertefull for både pasienten og hans eller hennes pårørende. Det er først og fremst fordi sykdommen er en psykisk lidelse som tar svært lang tid å helbrede.

Foto: Artelista URL: http://images.artelista.com/artelista/obras/fichas/6/7/5/4018661392103766.jpg Merket for gjenbruk

Kilder: **Hvordan vurderer du den?** || http://www.dagbladet.no/kultur/2000/08/19/215912.html || En god artikkel om idrett og spiseforstyrrelser, om hvordan spiseforstyrrelser utvikler seg i idretten. || Denne artikkelen i Dagbladet er skrevet av professor Jorunn Sundgot-Borgen som er spesialist på idrett og spiseforstyrrelser ved Norges Idrettshøyskole. Vi mener derfor at dette er en troverdig kilde. Vi får også mye god informasjon om vårt tema. || [] || En oversikt over Finn Skårderuds utgivelser av bøker og diverse artikler og lignende. || Finn Skårderud er psykiater og Norges fremste ekspert på spiseforstyrrelser, og har skrevet en rekke bøker og artikler om temaet. Derfor velger vi å stole på disse kildene han henviser til i form av hans bøker og andre artikler. || [] || Grunnleggende informasjon om anorexia nervosa. || Vi ser på denne siden som en ganske sikker kilde fordi det er en nettside drevet av norsk helseinformatikk og er norske legers mest brukte oppslagsverk. || [] || Kommer blant annet med Jorunn Sundgot-Borgens erfaringer av spiseforstyrrelser i toppidretten. Kommer også med ulike måter å redusere spiseforstyrrelser i idretten. || Kilden som denne nettsiden heter har et nasjonalt ansvar for å formidle norsk kjønnsforskning i inn- og utland. Vi velger å stole på denne kilden fordi også Jorunn Sundgot-Borgen er en ganske sikker kilde. || [] || Forteller om hvordan gener og miljø kan påvirke og forårsake spiseforstyrrelser hos blant menn og kvinner. || Dette er et nasjonalt nettsted som er direkte underlagt Helse-og omsorgsdepartementet. Derfor velger vi å stole på denne kilden. || [] || Forteller oss om andel skihoppere som har utviklet spiseforstyrrelser de siste årene. || Vi har valgt å bruke denne kilden fordi Jorunn-Sundgot Borgen kommer med fakta som vi stoler på. || [] || gir oss en generell oversikt over sykdommen anorexia nervosa || Finn Skårderud henviser på sin nettside til lommelegen.no. Siden han går god for dette må man tro at nettsiden er troverdig. Også var artikkelen skrevet av Finn Skårderud || http://images.artelista.com/artelista/obras/fichas/6/7/5/4018661392103766.jpg || Vi syns det er et godt bilde som illustrerer vårt tema bra. || Bildet er merket for gjenbruk. ||
 * **Overskrift eller tittel / Nettadresse / utgiver eller forfatter ** || **Sammendrag av hovedsynspunktene ** || **Hvorfor valgte dere å bruke denne kilden? **
 * Jorunn Sundgot-Borgen: Idrett og spise-forstyrrelser:
 * Finn Skårderud: hjemmside
 * Norges helseinformatikk, Terje Johannessen og Merethe Kvam: Hva er anoreksi?
 * Norges helseinformatikk, Terje Johannessen og Merethe Kvam: Hva er anoreksi?
 * Susanne Moen, Jorunn Sundgot-Borgen: Toppidretten fremdeles spiseforstyrret
 * Nasjonalt folkehelseinstitutt: Gener - risikofaktor for spiseforstyrrelser hos både menn og kvinner
 * Dagbladet.no - Håper inderlig de følges opp
 * Finn Skårderud: Anorexia nervosa
 * Foto: Artelista