Gruppe+5

=__**Salt - ferdigmat**__= Koksalt, altså vanlig bordsalt, består av natriumklorid og er en kombinasjon av natrium og klor. Salt er nødvendig for kroppen, men kroppens behov for natrium er bare 2 gram per dag. Et saltinntak på 5 gram om dagen tilsvarer omtrent 2 gram natrium. Koksalt er satt sammen ved hjelp av ionebindinger av stoffene. Disse ionene bindes sammen ved at de positive ladde natrium atomene tiltrekkes av de negative ladde klor atomene. Slik bindes det krystaller som danner salt (koksalt). Nordmenn har et veldig mye høyere saltinntak enn det som er anbefalt og er nødvendig. I gjennomsnitt spiser en nordmann 10 gram salt om dagen, mens vi bare har behov for ca. 5 gram. Det vil si at vi får i oss dobbelt så mye natrium som vi har behov for, altså omtrent 4 gram. I følge Sosial- og helsedirektoratet kommer 60 % -70 % av saltinntaket fra natrium fabrikkert mat, som industrifremstilt brød og kjøttprodukter. I fabrikkerte sauser, supper, retter, melkeprodukter og frokostblandinger er det også overdrevent saltinnhold. Kjeks og snacks er typiske ferdigmatvarer som kan inneholde relativt mye salt. En porsjon lasagne tilsvarer ca. 1,2 gram natrium og en porsjon kjøttkaker med brun saus inneholder 1,6 gram. Tilsammen tilsvarer dette 2,8 gram natrium eller 7 gram salt. Bearbeidet kjøtt er enda en viktig kilde til salt i kostholdet.
 * **Hva er salt?**
 * **I hvilke ferdigmatvarer finner vi salt?**


 * Et høyt saltinnhold er 0,5 gram natrium eller mer per 100 gram vare
 * Middels saltinnhold, som er best for kroppen er 0,1-0,5 gram natrium per 100 gram vare
 * Lavt saltinnhold er 0,1 gram eller mindre per 100 gram vare.

Hvis man spiser for mye salt, binder saltet til seg for mye av vannet i kroppen og det vil bli tyngre for hjertet å slå. Det er natriumet som vi finner i koksaltet som fører til dette. Produksjon av magesyre, opprettholder det indre trykket i kroppsvæskene. Men i motsetning er klorid nødvendig for energiomsetningen i kroppen, og for oppbygging av bein og tenner. For mye av natrium kan også føre til høyt blodtrykk. Vi kan få høytblodtrykk fordi kroppen vår er skapt til å ta hånd om 3 gram salt per dag, men vi spiser 10-12 gram, og minst 8 gram kommer fra ferdigmat. Slik får vi et høyt blodtrykk. Det er vitenskapelig dokumentert at for mye saltinntak kan føre til høyere risiko for utvikling av //hjerte og karsykdommer,// og høyt blodtrykk. Inntak av salt, saltede og saltkonserverte matvarer øker også risikoen for kreft i magesekken. Når vi får i oss for mye salt i kroppen enn det vi trenger, fører dette til magesår som gir en økt tendens til magesekkreft. Inntak av bearbeidet kjøtt øker risikoen for kreft i tykk- og endetarm, fordi i bearbeidet kjøtt inneholder det mye mer salt enn det det bør inneholde, og dessuten er bearbeidet kjøtt en viktig kilde til salt i kostholdet. For å senke inntaket av natrium kan man for eksempel bruke mineralsalt som havsalt, fordi noe av natriumet er byttet ut med andre mineraler som jod. Det er nødvendig for kroppen med salt, men mengden er veldig viktig. Natrium regulerer sammensetning av kroppsvæsken, og mangelen på natrium kan oppstå ved sterk svette og annet tap av kroppsvæske. Mangelen merkes først ved tørst, også følger slapphet, uvelhet, krampe og til og med død. I følge Ida Synnøve Grini som er utdannet i ernæring, helse og miljøfag, vil kraftig redusering av salt i maten føre til at mikroorganismer og bakterier florerer, det vil si at de vil bre seg. Dette kan føre til alvorlige konsekvenser. Selv om redusering av saltinntak er nødvendig, finnes det ikke et norsk regelverk på salt i matvarer i Norge. I motsetning til Norge drives det aktivt arbeid for å senke inntaket av salt i befolkningen både i Sverige og i Finland. I Finland har de blant annet senket saltinnholdet gradvis over tid slik at forbrukerne ikke har merket forskjellen. Dette har bidratt til en senkning i saltinntaket på omtrent 25% i en periode på litt over 20 år. Samtidig har også Finland stillet til strengere saltkrav til sin merkeordning, som de andre skandinaviske landene har som mål å gjøre. Nøkkelhullmerket har saltinnhold som en av sine kriterier, så det kan være lurt å rette seg etter dette merket for å unngå for høyt natriuminntak. Nøkkelhullsmerking er merking på matvarer som gjør det enkelt for forbrukeren å velge sunnere matvarer. Merke ordningen setter krav til minimumsinnhold av fiber og maksimumsinnhold av fett, salt og sukker.
 * **Konsekvenser av for mye saltinntak:**
 * **Kroppen trenger salt!**
 * **Hvordan andre land forholder seg til salt**
 * **Nøkkelhullsmerking**


 * //Kilder://**
 * **Nettadresse / forfatter ** || **Sammendrag av hovedsynspunktene ** || **Hvorfor valgte dere å bruke denne kilden? ** **Hvordan vurderer du den? ** ||
 * [] || Artikkelen viser til hvor mye salt en rekke kjente ferdigmatvarer inneholder og tar opp hvilken ferdigmatvare som er sunnest. Artikkelen er skrevet av Side2- Nettavisen. || Side2 virker som en troverdig side på grunn av at det tilhører Nettavisen. Artikkelen informerer oss om hvor mye salt som er for lite eller for mye, og dette stemmer med de fleste andre nettsidene. ||
 * [] || På nettsiden finner vi fakta om salt og fordelene med å halvere saltinntaket. Artikkelen er skrevet av Matavisen. || Nettsiden virket troverdig. I artikkelen finner vi fakta om salt og den tar opp de negative virkningene av for mye saltinntak. Det sto litt lite om de negative virkningene av for mye saltinntak, så vi måtte finne flere kilder som omhandlet dette. ||
 * [] || Denne artikkelen fra Matportalen som er skrevet av Helsedirektoratet, handler om oppbygningen av salt og helserisikoene ved for mye saltinntak. || Kilden virker troverdig med tanke på at artikkelen er fra Helsedirektoratet. En annen grunn for at vi valgte denne kilden var fordi det sto mer utvidende om helseskadene man pådro seg ved for mye saltinntak. ||
 * []

 Ida Synnøve Grini || Denne siden er fra Dinkost, som tar for seg det negative med for mye saltinntak og konsekvensene av redusert saltinntak. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Siden virker troverdig. Vi valgte akkurat denne kilden fordi vi får vite hva for mye og for lite saltinntak kan føre til. ||
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">[] || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Her fant vi kriterier for nøkkelhullmerket || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Vi valgte å bruke denne siden fordi den virker som den mest direkte kilden til nøkkelhullmerket ||
 * [] || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Her fant vi informasjon om både nøkkelhullmerket og hvordan de andre skandinaviske landene forholder seg til salt. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Vi valgte å bruke denne siden fordi det var en side for leger, der det sto nyttige opplysninger. Vi valgte denne kilden fordi det var en sikker kilde i og med at det var skrevet av erfarne leger. ||
 * [] || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">På denne siden fant vi litt informasjon om mineralsalt og om mineralet jod. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Det var lite som stod om mineralsalt, så vi fant ut at denne siden som virket mest direkte kilden til mineralsalt. ||